Gentesting+i+dag+og+framover

Gentesting i dag og framover Informasjon henta frå: bion.no, Gyldendals Senit

Vi har kome ganske langt innan for gentesting, i alle fall innan dei områda vi allereie veit litt om. Men gentesting blir brukt veldig sjeldan, bare i tilfelle der det er sterk mistanke om sjukdom eller skade som skyldast ein genfeil. Desse testane blir bare gjorde dersom det er heilt sikkert at det er ei kopling mellom genen og sjukdommen.

Ved gentesting kan ein førebels finne ut av kor mange og kor store kromosoma er. Ved feil i kromosomsammensetninga kan føre til at ein får alvorlige utviklingsforstyrringar, slik som //Downs Syndrom, Huntingsons Sykdom og Cysitisk Fibrose//. Ved å teste dette på ufødde barn kan ein finne ut om barnet har nokre slike utviklingsforstyrringar.

I framtida vil vi finne fleire linkar mellom visse genar og sjukdommar. Dette gjør at vi vil kunne lenke mange sjukdommar vi veit lite om i dag. Vi kjem også til å finne ut om nokre spesielle genar har ein gunstig effekt som gjør at kroppen virker betre. Laget av: [|{$creator}], {$creationday2}/{$creationmonth}-{$creationyear}