Genmodifiserte+organismer

tilbake til start

=**Genmodifiserte organismer**=

Hva er Genmodifiserte organismer?
Det er organismer, altså dyr, planter eller bakterier som har fått endring i systemet av nye gener ved hjelp av genteknologi. Det er et inngrep i organismens DNA-struktur og endrer ved å legge til eller fjerne de ulike genene, som igjen påvirker de forskjellige egenskapene. Dette videreføres til neste generasjon. De endringene som er gjort må ikke nødvendigvis være positive endringer i genet, men kan også være negative Transgene organismer - banan med jordbærsmak - endring i mus sitt dna system. Planter, dyr, mikroorganismer Planter - motstandsdyktige, - innsektsangrep, sprøytemidler osv. Dyr - f.eks. grisen, der de fjerner eller manipulerer genene som koder for utvikling av de ulike organene, slik at de blir tilpasset eller akseptert av menneskekroppen. Immunforsvaret blir skrudd av. Deretter kloner de grisene som er blitt genmodifiserte. Mikroorganismer F.eks virus, der de fjerner de sykdomsfremkallende delene av viruset ved hjelp av genteknologi, og bruker som vaksine. Genmodifisert virus.

Hvordan fungerer det?
Bioteknologi har vært en del av samfunnet vårt i en veldig lang periode. I dag i er det bruken av genteknologi innenfor bioteknologi som er det nye. Det begynte allerede på 70-tallet, men har utviklet seg på mange måter til i dag, men vi går fortsatt fra utgangspunktet, som er at det er arvestoffet som blir endret. For å endre ens organisme sitt arvestoff, kan man ”klippe og lime” gener fra DNAet. Siden kodespråket er likt i alle celler, går det an å klippe et gen fra en celle og lime biten i en annen DNA-tråd. Det blir brukt spesielle teknikker og enzymer for å få dette til. De enzymene som blir brukt er oftest naturlige enzymer, vanligvis er de en del av bakterier eller reparasjonssystemer som er i kroppen vår. Vi kaller dem for restriksjonsenzymer. Restriksjonsenzymer vet akkurat hvor de skal klippe hen, siden de gjenkjenner enten basekodene eller molekylene. Oppgaven dens er egentlig å ødelegge ukjent DNA som ikke hører hjemme, for eksempel virus og lignende. I dag har forskerne kommet så langt at de har masseprodusert disse klippeenzymene. Men det er ikke slik at ett klippeenzym kan gjøre all jobben, hver og en som kan klippe, klipper bare på ett bestemt sted. Derfor er det en saks til hvert klippested. Vi kan få kjøpt disse enzymene på spesialiserte firmaer. Transgene organismer er organismer som har fått egenskaper overført fra en annen organisme. Det finnes altså andre metoder enn ” klippe og lime metoden” for å overføre gener. Noen bakterier tar opp fremmed DNA helt naturlig, mens andre gjør det enklere ved for eksempel elektriske støt. Det går også an å bruke sprøyter eller genkanoner til å sprøyte DNA inn i celler. Det er en risk å la et virus ta med seg en DNA-bit inn til en celle. Men når målet er å overføre gener fra en organisme til en annen, gjør viruset det mye enklere å få genet tilTransgene organismer er organismer som har fått egenskaper overført fra en organisme. Det finnes altså andre å trenge igjennom celler.

Insulin og veksthormoner er legemidler som blir produsert av genmodifiserte bakterier. Insulin blir produsert for behandling for de med diabetes, mens veksthormoner er for de som er kortvokste. Her blir ”klippe og lime” metoden brukt. Først blir en del av DNAet ”klippet opp”, så blir genet for insulin satt på i bakteriens DNA. Genet for insulinet vil da få bakterien til å produsere insulin.

Hvorfor?
I mange tusen år har vi mennesker gjort endringer for å få det best mulig. Vi har avlet fram generasjoner av levende dyr eller planter og lignende, for å få frem de beste mulige egenskapene. Vi ønsker jo at ting skal være best mulig, og fungere knirkefritt. Før gjorde menneske det, men det tok lang tid, ofte over flere generasjoner, da arten eller organismen tilpasset seg påvirkningen mennesket satte den i og endret seg etter den. I dag kan vi med GMO gjøre den endringen vi vil, på en uhyre kort tid. Dvs. at vi kan for eksempel få en banan til å lyse, smake jordbær eller være motstandsdyktig mot et spesielt innsekt. Det blir da attraktivt når tingene gjøres enklere. Slipper man å sprøyte åkeren med mais, koster det samtidig mye mindre penger.

Vi har tre hovedgrupper hvor bruken av dette er viktigst: - Innen mat - Miljø og - Medisinske og veterinærmedisinsk bruk.

Ved genmodifisering av mat ønsker vi at organismen får endret egenskap. Det er attraktivt ved forbedring av for eksempel en tomats konsistens, holdbarhet og smak. Markedet blir større, og ikke minst bedre. Innenfor miljøet kan en påvirke avlingen slik at man ikke trenger å sprøyte, og fjerner da påkjenningene jorda rundt har av sprøytemidlene. En kan også bruke mikroorganismer til å renske opp forurensing. Ved å lage andre forbindelser i genet til en spesiell organisme, kan du også få fram andre vaksiner. Sistnevnte hovedgrupper tilspisser seg en måte å få menneskeheten til å leve lenger. Du kan lage modeller av et dyr, som har for eksempel samme lever, eller nyrer som et menneske, og kan dermed få gjort en transplantasjon som gjør pasienten frisk. Det er til slutt også én stor viktig årsak til hvorfor en driver med genmodifisering av organismer. Det er nemlig forskning. Ved å studere organismer, og evt fjerne et gen, kan man enkelt finne ut hvilken oppgave dette genet har. Ved å finne likheter blant arter, kan en forstå livsprosessen da en veit hva for oppgave det genet man fjernet har.

Eksempler på genmodifiserte organismer
Plante - Mais - tilført gen Dyr · Grisen - Manipulert - Xenontransplantasjon Mikroorganismer - eks. Virus De viktigste organismene, som er mest forsket på.
 * vår vanligste tarmbakterie (//Escherichia coli//)
 * bakegjær (//Saccharomyces cerevisiae//)
 * bananflue (//Drosophila melanogaster//)
 * rundorm (//Caenorhabditis elegans//)
 * vårskrinneblom (//Arabidopsis thaliana//)
 * sebrafisk (//Danio rerio//)
 * mus (//Mus musculus//)
 * rotte (//Rattus norvegicus)//

Konsekvenser og ulemper ved bruk av genmodifiserte organismer
Overbruk av genmodifiserte organismer kan gå over helsen vår og miljøet rundt oss. Ved noen tilfeller av genmodifisering, blir det satt på et motstandsdyktig gen ved overføringen. Dette er for å være helt sikker på at overføringen blir vellykket. Når vi får dette inn i kroppen vår, er det en liten sjanse for at det blir overført til sykdomsfremkallende bakterier som vi har i tarmene våre. Ulempene blir da at, ved bruk av antibiotika senere kanskje ikke vil ha noe påvirkning i det hele tatt. Antibiotika mister derfor motstandsdyktigheten sin, og fungerer ikke slik som vi ønsker. Bruken av antibiotikaresistensgenet ved genmodifiserte overføringer er ikke 100% nødvendig, siden det bare er et hjelpemiddel som gjør at hele prosessen ender vellykket. Derfor vet vi at det er andre måter å få en vellykket overføring på. Allikevel blir det brukt antibiotikaresistensgener i mange av matvarene fra utlandet. Andre helserisikoer for oss er at matvarene kan fremkalle allergi og inneholde giftstoffer. Vi vet at en miljøvennlig produksjon er svært viktig når det gjelder genmodifiserte organismer. Produksjonen kan gå utover miljøet vårt, og derfor miljøvennlig produksjon et krav. Selv om andelen av genmodifiserte øker kraftig, har vi også rett til å velge mat som ikke inneholder genmodifiserteer en organismer. Hvis landet vårt allerede har importert genmodifiserte matvarer, så har man rett til å vite at det er helt uskadelig å spise disse varene. USA, Japan og Canada er noen av landene som eksporterer en del genmodifisere matvarer. Det er flere lover, regler og avtaler som gjelder og avgrenser produksjon, import, distribusjon av genmodifiserte varer. Noen av dem er WTO-avtalen, FN-konvensjonen om biologisk mangfold, EUs regelverk på genmodifiserte næringsmidler og genteknologiloven. I lovene blir blant annet dyr, planter og miljøet vernet. Bærekraftig utvikling er et høyt krav. EU-land stiller i dag svært høye krav til godkjenning av blant annet genmodifiserte matvarer. I Norge er kravene egentlig enda høyere.

=Etiske problemstllinger=

Målet med genmodifiserte organismer, er å forbedre genene og egenskapene. Men er det riktig å bruke moderne genteknologi til å forbedre alle egenskapene våres? Vi bruker det på planter og dyr, men er det lurt å bruke det på mennesker? Med genteknologi prøver vi å skape den "perfekte" planten eller det "perfekte" dyret, men hvorfor skal vi skape det "perfekte" mennesket?

Mennesker har sine feil, og motsetninger tiltrekker hverandre. Det vil si at hvis alle er like, vil det ikke skje en videre utvikling. Men ved bruk av genteknologi på mat og planter, vil vi kanskje klare å sikre en bærekraftig utvikling. Da vil vi ha ett sikkerhetsnett som forsikrer at vi bare får de beste avlingene, derfor unngår vi hungersnød og andre problemer. Tilpasningsdyktige insekter vil klare å tilpasse seg på ett eller annet punkt. Vi vet ikke konsekvensen av dette, og det kan da være en risikofylt handling å sette i verk genmodifisering på ulike organismer, planter, dyr osv.

Hva vil skje i fremtiden?
Pr. d.d. ser det noe mørkt ut for GMO’r. Vi vet enda for lite av deres videre virkning om en evt spredning skulle skje. Grunnet deres skademessige virkninger, f.eks endring av egenskaper som: antibiotika-resistens eller annen type motstandsdyktighet som igjen kan overføres til bakterier og videre til andre organismer, vil det ta noe tid før man iverksetter full utvidelse av bruken av GMO. Lover og regler håndteres ved fremtidige tiltak som først og fremst kan fremme en bærekraftig utvikling. Det er helt klart at genmodifisering er på banen og kommer for fult.

Spørsmålet om samfunnsnyttighet tas ofte opp og er en viktig del av forhandlingene. Det ser ut til at GMO-forskning og senere bruk blir mer og mer aktuelt. Verden lever på kanten, og trenger en videre bærekraftig utvikling. Skal vi oppnå det, må vi bruke alle verktøy og midler vi har for å få til dette, mener bioteknologinemnda.

Forsk på GMO – bruk det siden.